|
Lep pozdrav!
Sem Franc KOLBL, vinogradnik starega
kova!
Tukaj se vam predstavim v svojem vinogradu, kjer se najbolje
počutim saj ga obdelujem z veseljem in
nenazadnje tudi z uspehom. To dokazujejo �tevilna
priznanja in zlate medalje, ki so jih prejela moja vina! Na� vinograd se
nahaja v kraju �princ, na obrobju Ljutomer�ko-Ormo�kih
goric
tik ob meji s Hrva�ko. Lega je jugozahodna, kar mu daje
optimalne pogoje za izvrstne letine. Le�i na griču, ki
ga �čiti pred mrzlimi severnimi vetrovi in pred zmrzaljo iz
vzhoda. Povprečno dosegamo status poznih trgatev v času, ko je
drugje grozdje komaj dozorelo!
Na� vinograd obdelujemo po načinu
integralne pridelave. Gre za tehnologije v pridelavi
grozdja, ki so usmerjene v ohranjanje krajine, okolja, vode in
tal ter z ustreznimi sodobnimi vendar �e vedno gospodarnimi
ukrepi zbolj�ati tudi kakovost, zlasti pa
zdravstveno neoporečnost pridelanega vina. |
|
|
|
Delo v vinogradu |
na vrh |
Delo v
vinogradu
poteka od spomladi do jeseni. Ko trte po�enejo je potrebno
paziti da ne preobremenijo trsa, potrebno jih je vzdr�evati
pred boleznimi, jih pravočasno obrezovati in pleti,..., in
upati da se vreme ne bo zarotilo proti nam!
Gorice zahtevajo dosti dela, potrebno pa jih
je tudi pomlajevati.
Kot vam slika ka�e nam to uspeva tako pri trsih kot pri
vinogradni�kem pomladku.
Tako vlagamo mnogo truda v obdelovanje mladih
trsov kot tudi v na� pomladek. Tako lahko upamo, da bo
vinograd uspeval �e mnoga leta in tudi da ga bo vzgajal mlad
vinogradnik, ki je rasel skupaj z njim - pri nas pravimo, da
so "gorice nekomu v krvi ali pa ne"! |
|
|
|
|
na vrh |
![](Vinograd/Suzana.jpg)
Bratev je vesel dogodek -
poteka vinotoča oz. oktobra.Pri tem sodeluje staro in mlado,
gorice so polne sonca, veselja, smeha, ..., gospodar pa upa,
da tudi brent in kadi."Beračom" sproti vozijo nabrano k pre�i,
kjer se grozdom odstranijo peclji, nato pa se z jagodami
napolni ko� na pre�i. Pri nas pre�amo na stari pre�i "na kamen" kot ka�e
slika (foto in grafika slikarja),
ki je tako
uravnote�ena, da lahko pomaga celo mladina. Delo s to pre�o
zahteva svoj čas (pre�a se globoko v noč), mo�t se počasi a
temeljito cedi. Vsebino �e ponovno,
preme�amo,napolnimo ter ponovno stisnemo. Isto ponovimo
�e
naslednji dan. Ostanejo "prge" kot tu rečemo suho stisnjenim
tropinam! Ko pa je bratev končana si
vzamemo čas se
tudi za poveseliti - najbolj�a izbira so va�ki godci, ki znajo ustvariti pravo razpolo�enje.
Ob tem pa seveda teče tudi
lanski vinček, ki si ga dober gospodar mora planirati za ta
dogodek. Gospodinja pa na debelo oblo�i mize z dobrotami!
Vinogradnika seveda glavno delo �ele čaka! |
|
|
|
Kletarjenje |
na vrh |
Sode napolnimo do 10cm pod robom in na njih namestimo vrelne
posode. V posebnem sodčku pa imamo pripravljeno
nekaj
mo�ta za dolivanje. Ob pravilni temperaturi se prične alkoholno
vrenje. Vrelne posode preprečujejo, da bi pri vrenju mo�t tekel iz soda. Vinogradnik mora
sproti spremljati alkoholno vrenje in ga ob pravem času ustaviti.
Od količine nepovretega groznega sladkorja je odvisno ali bo vince
suho, polsuho, polsladko,... Tu ni nekega splo�nega recepta -
![](Vinograd/Kolbl_kusa.jpg)
- tukaj se poka�ejo tiste majcene razlike med
posameznimi kletarji - kak�en občutek pač ima� pod prsti. Vsekakor
ti delno pomaga tudi tehnika - npr. z refraktometrom lahko ob
vsakem času preveri� količino neodvretega grozdnega sladkorja.
Pomembna pa je pravilna harmonija vseh vinskih sestavin, da
dobi vino vrhunski značaj. Nekega splo�nega recepta, ki bi ti
povedal bodočo kvaliteto vina ni - to je stvar občutka
vinogradnika.Vsekakor mora vinogradnik biti v kleti stalno
prisoten in vince tudi večkrat poskusiti. |
|
|
Polnitev v buteljke |
na vrh |
![](Vinograd/Zveplanje_steklenic.jpg)
Tako - vino zori čez celo leto v
hrastovih
sodih. Ko dozori, se nekje pred pričetkom nove bratve tudi
stekleniči. postopek poteka takole. Najprej se steklenice razku�i,
nato se jih nalo�i na odcejevalnike, da se posu�ijo. Potem jih
začnemo polniti. Pri nas to poteka "polavtomatsko" (he, he, le
vince samo teče - ostalo je ročno). Na pribli�no enak način se ta
polavtomatika
nadaljuje. Napolnjene steklenice je potrebno zama�iti. Uporablja
se plutovinasti zama�ek, ki ga vstavimo z ročno pripravo (ta
zama�ek najprej stisne, nato pa potisne v steklenico). Steklenico
nato obri�emo s suho krpo in postavimo med ostale. Količino
500 steklenic po tem postopku napolnimo v pribli�no 2 urah
Te steklenice nato transportiramo v podzemno vinsko
klet - "PIVNICO", kjer v primerni temperaturi čakajo na
prodajo.
Vino skladi�čimo pri temperaturi 10-12oC - to je tudi temperatura pri kateri lahko ponudimo belo vino!
Skladi�čeno je na temnem saj svetloba pospe�uje procese
staranja! |
|
|
|