Od 23 - 25 juna 1998.godine, u malom gradu Aarhusu, u Danskoj, odrzana je IV Panevropska Ministarska Konferencija o zastiti zivotne sredine. Istovremeno, u istom mestu,od 19 - 25 juna, paralelna konferencija ekoloskih nevladinih organizacija je imala svoje sesije. Na njoj je bilo prisutno oko 250 ucesnika iz 44 zemlje koji su dali svoj doprinos procesu "Zivotna sredina za Evropu" |
KAKO REALIZOVATI USKLADJENI RAZVOJ AARHUS, DANSKA |
" ...Nema mnogo podrucja gde je efikasna saradnja
na kontinentalnom, cak globalnom nivou tako potrebna kao sto je to u domenu
zastite i ocuvanja zivotne sredine. Nijedna zemlja ne moze sama razresiti
tesko nasledje degradacije zivotne sredine niti moze sama pronaci pravi
put ka uskladjenom razvoju. Saradnja na razvoju zivotnog okruzenja je ne
samo neophodan uslov za sustinska poboljsanja nase ekoloske situacije vec
i najprirodniji put ka evropskog integraciji..." To su reci Jozefa Varvuseka
( 1944 - 1995 ), bivseg cehoslovackog ministra za zastitu zivotne sredine
i inicijatora Prve Pan-evropske konferencije o ocuvanju zivotnog prostora
koja je odrzana 1991. godine u Dobrisu.
"Zivotna sredina za Evropu" je proces koji je otpoceo 1991 godine kao medjunarodna aktivnost posle politickih promena u istocnoj Evropi sa glavnim ciljem da obezbedi okvire za finansijsku pomoc resavanju ekoloskih problema u zemljama u tranziciji. Prva konferencija je odrzana u Dobrisu, u bivsoj Cehoslovackoj a sledile su joj konferencije u Lucernu (Svajcarska, 1993 ), Sofija ( Bugarska, 1995 ), i Aarhus ( Danska, 1998 ). Najvisi dometi ovih skupova su priprema Ekoloskog Izvestaja ( Dobriski izvestaj ) i usvajanje NEAPa (Nacionalnih ekoloskih akcionih planova ) koji su razvojna strategija proistekla iz Agende 21, glavnog dokumenta usvojenog na UNCD-ovoj "Zemaljskoj konferenciji"odrzanoj 1992.godine u Riju de Zaneiru ( Brazil ) i koji bi morali biti osnovni dikumenti sa razvojnim prioritetima svake pojedinacne zemlje ali u skladu sa globalnom i evropskom politikom razvoja. Najznacajniji rezultati sofijske konferencije su, tako zvane "Sofijske inicijative" - prioritetne teme zemalja Centralne i Istocne Evrope ( kvalitet lokalnog vazduha, ekonomski instrumenti za primenu politike zastite zivotne sredine, bioloska raznovrsnost i uccsce javnosti u procesu odlucivanja ). Aarhus-ka konferencija je imala zadatak da proceni dosadasnji uspeh i da donese odluku o buducnosti procesa "Zivotno okruzenje za Evropu". |
Ova godine je bila najznacajnija za ceo treci
sektor s obzirom da su nevladine organizacije priznate kao ravnopravni
partner u procesu kreiranja politike razvoja i odlucivanja.:
"Mi, (Ministri za zastitu zivotne sredine i sefovi
delegacija iz 37 zemalja, potpisnica Deklaracije) priznajemo i podrzavamo
presudnu ulogu koju u drustvu imaju NVO kao vazan kanal za artikulaciju
misljenja javnosti. Angazovana, kriticki svesna javnost je od sustinskog
znacaja za zdravu demokratiju. Jacanjem pojedinaca i ekoloskih nevladinih
organizacija i njihove uloge u procesu kreiranja politike ocuvanja zivotne
sredine kao i u podizanju nivoa svesti, orhuska konvencija ce podrzavati
odgovorno gradjanstvo i omoguci ce svim clanovima drustva da ispune svoje
obaveze, kako pojedinacno tako i u saradnji sa drugima a u cilju zastite
i razvoja zivotnog okruzenja i boljitka za sadasnje i buduce generacije."
|
MINISTRI NA DELU - AARHUS-KA KONFERENCIJA |
Orhuska Konferencija je bila sjajna prilika za
sve ucesnike da prikazu svoj rad i demonstriraju svoju aktivnu ulogu u
dugorocnom procesu zastite i razvoja zivotne sredine a narocito u uskladjenom
razvoju drustva.
Sledeca dokumenta su bila prihvacena i potpisana od strane ministara ucesnika, na zalost ne svih: ![]()
|
Nevladinu konferenciju je organizovao Evropski
EKO Forum i ona je imala zadatak da koncentrise napore na ulogu i mesto
"treceg sektora" u obezbedjivanju odgovarajucih i prihvatljivih uslova
za buduci uskladjeni evropski razvoj. Sve od prethodne ministarske konferencije
u Sofiji, 1995.g., NVO su se borile za svoje stavove i uslove u zavrsnoj
ministarskoj deklaraciji ali isto tako i za odgovarajucu izradu i primenu
vladinih politika u domenu zastite i razvoja zzivotne sredine. Ovo je,
pored pritisaka i zahteva, cinjeno primerima dobre prakse cime se ukazivalo
na probleme i njihova moguca resenja.
Rezultati paralelne NVO konferencije su sledeci: |
NVO U AKCIJI - MRACNA SALA ALI SVETLE IDEJE |
![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() |
ZELENI STO U AKCIJI - I LIDIJA SA UCESNICIMA PROJEKTA ZASTITE ARALSKOG MORA |
ZELENI STO je bio jedan od retkih ucesnika iz Jugoslavije. Medjutim, mi iz Jugoslavije, smo bili jedini ucesnici koji nisu imali predstavnike vlade na zvanicnmoj, ministarskoj konferenciji. To je ucinilo nas zadatak tim tezim jer nismo bili u mogucnosti da lobiramo kod nasih vladinih predstavnika da prihvate odredjena resenja iz dokumenata sa Konferencije. Sa druge strane, mi smo ovaj nedostatak pokusali da kompenzujemo nasom maksimalnom aktivnoscu. Nas zadatak je bio da predstavimo nasa iskustva i rad jugoslovenskih NVOa u najboljem mogucem svetlu kao i da poboljsamo njihov polozaj u medjunarodnoj NVO zajednici: |
![]() |
DUSAN ISPRED NASEG POSTERA |
![]()
|
PRIMENA OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE - VETRENJACE U DANSKOJ |
Smatramo da su nasi rezultati veoma uspesni, narocito
s obzirom na medjunarodni polozaj nase zemlje i unutrasnju politicku situaciju.
Sledeci koraci: b) Objavicemo poseban broj biltena posvecen Aarhus-koj konferenciji. c) Primenjivacemo odrednice evropske razvojne politike u domenu zastite zivotne sredine za nase buduce projekte i programe, promovisuci tako, na najbolji moguci nacin, pristup uskladjenom razvoju. d) U skladu sa gorucim problemima iz nase zemlje, pokusacemo da osmislimo programe za njihovo resavanje ali po standardima koji se primenjuju u Evropi i svetu. e) Odrzavacemo intenzivne kjontakte sa evropskim NVO-ima uskladjujuci sopstvene aktivnosti sa medjunarodnim iskustvima ( projekti obnovljive energije, reciklaza otpadaka, obrazovni projekti ). f) Posebna paznja ce biti posvecena razvoju "Balkanske inicijative". Ovo smatramo posebno vaznim za buduce jacanje saradnje u regionu, posebno nevladinih organizacija, na zajednickim problemima, zajednickim snagama. Zajednicki napori ce, istovremeno, povecati znacaj NVO u procesu ucestvovanja javnosti. Takva pozicija nevladinog sektora ce omoguciti ili bar olaksati primenu i socijalnih programa koji ce obezbediti bolju buducnost za sve cinioce zajednice, posebno onih najugrozenijih (zena, dece, izbeglica). Nas prvi zajednicki projekat je medjunarodna kampanja za sprecavanje pravljenja nukleranog otpada u rudniku Gabrovnica koji se nalazi blizu sela Kalna, na obroncima Stare planine - na samoj granici sa Bugarskom. Kampanja je vec zapocela i vrlo uskoro cemo je zavrsiti podrskom domacih NVO. |